Čína v stredu (19. 5.) zverejnila prvé snímky urobené na Marse robotickým vozidlom Ču-žung. Vozidlo v sobotu (15. 5.) dosadlo na povrch červenej planéty v pristávacom module. Oba aparáty k Marsu vo februári dopravila sonda Tchien-wen (Tianwen). Informovali o tom čínske štátne médiá.
Snímky dokumentujú úspešné pristátie. Čiernobiela fotografia zachytáva pristávaciu platformu s rampou, vďaka ktorej sa má rover dostať na povrch planéty. Na farebnom zábere vidieť solárne panely a anténu. Ču-žung teraz podľa čínskych vedcov vykonáva záverečné prípravy, kým opustí modul a začne plniť úlohy svojej misie, ku ktorým patrí okrem iného zhromažďovať údaje o podzemnej vode a zisťovať známky možného života v minulosti.
Vozidlo preskúma kráter na Marse
V nasledujúcich mesiacoch by malo vozidlo fotografovať terén v okolí miesta pristátia v oblasti Utopia Planitia s cieľom zistiť, či sú podmienky bezpečné. Utopia Planitia je planina na severnej pologuli Marsu, ktorá pravdepodobne vznikla dopadom veľkého telesa. Má rozlohu s priemerom okolo 3 300 kilometrov, čo z nej podľa expertov robí najväčší známy takto spôsobený kráter nielen na povrchu Marsu, ale tiež v Slnečnej sústave.
![](https://spravy.rtvs.sk/wp-content/uploads/2021/05/China_Space_Mars_Mission_15004-ccda8faf573d482b9192afe61dfc93e1-573x573.jpg)
Čína sa stala iba druhou krajinou, ktorej sa podarilo na povrch Marsu dopraviť aparát, ktorý by následne v poriadku fungoval. Doteraz uspeli len Spojené štáty. Americký Národný úrad pre letectvo a vesmír (NASA) na Marse teraz využíva na výskum tri automatické rovery – InSight, Curiosity a Perseverance. V roku 1971 na červenej planéte síce pristál modul Sovietskeho zväzu, ale čoskoro po kontakte s povrchom prestal na Zem posielať dáta.
Povrch planéty preskúmajú z orbitu aj pod povrchom
Misia Tchien-wen sa začala vlani v júli štartom z čínskeho kozmického strediska Wen-čchang na ostrove Chaj-nan. Po necelých sedem mesiacov trvajúcom lete sonda tvorená družicou, pristávacím modulom a robotickým vozidlo vo februári úspešne dosiahla stanovenú obežnú dráhu okolo Marsu.
Družica zostane na orbite a bude planétu skúmať zhora okrem iného pomocou kamier s vysokým rozlíšením, spektrometra, magnetometra a špeciálneho radaru určeného na mapovanie ľadu. Bude tiež zabezpečovať komunikáciu s roverom, medzi ktorého vybavením sú okrem kamier prístroje na geologický prieskum a na skúmanie klímy a tiež silný radar, ktorý bude pátrať po možných dutinách pod povrchom, ktoré by mohli obsahovať vodu. Na Zemi sa v takýchto dutinách nachádza mikrobiálny život.