Europoslanci v utorok (23. 7.) zvolili vedenie všetkých 20 výborov a štyroch podvýborov v Európskom parlamente (EP). Zástupcovia najsilnejšej frakcie Európskej ľudovej strany (EPP) šéfujú siedmim výborom a jednému podvýboru.
Socialisti a demokrati (S&D) majú predsedov piatich výborov. Zástupcovia nových frakcií Patrioti pre Európu (Patriots for Europe) a frakcie Európa suverénnych národov (ESN) nezískali vo vedení výborov ani jednu pozíciu.
Ľudovci majú tiež 31 podpredsedov výborov či podvýborov, socialisti získali 23 týchto funkcií. Predsednícke kreslá troch výborov získala frakcia Európski konzervatívci a reformisti (ECR), vo vplyvnom poľnohospodárskom výbore (AGRI) do jedného z nich zasadne aj česká europoslankyňa Veronika Vrecionová. Konzervatívna frakcia má tiež 10 podpredsedov.
Liberálnej frakcii Obnovme Európu (Renew Europe) sa podarilo získať pozície predsedov v dvoch výboroch a jednom podvýbore. Majú tiež aj 13 podpredsedov. Podobne je na tom frakcia Zelených, ktorá má tiež dvoch predsedov výboru a jedného predsedu podvýboru a k tomu ôsmich podpredsedov.
Predstavitelia Ľavice v Európskom parlamente (GUE/NGL) získali post jedného predsedu výboru a jedného predsedu podvýboru. Podpredsedov majú celkovo päť. Niekoľko podpredsedov zatiaľ nebolo zvolených, stane sa tak pravdepodobne na niektorom z ďalších zasadnutí daných výborov.
Výbory pracujú na legislatíve
Európsky parlament má 20 výborov a štyri podvýbory, ktoré sa zaoberajú najrôznejšími oblasťami od životného prostredia, cez zahraničné veci, medzinárodný obchod až po kultúru či rybolov. Každý výbor si volil svoje vedenie – predsedu a až štyroch podpredsedov – na funkčné obdobie dva a pol roka. Teda na polovicu volebného obdobia Európskeho parlamentu.
Výbory pracujú na európskej legislatíve: prijímajú správy, menia a dopĺňajú jednotlivé návrhy noriem Únie pochádzajúcich od Európskej komisie, vymenúvajú vyjednávacie tímy s členskými štátmi, teda Radou EÚ. Prijímajú tiež správy z vlastnej iniciatívy, organizujú vypočutia s odborníkmi a dohliadajú na ostatné inštitúcie a inštitúcie únie.
Izolácia krajnej pravice
Hovorca ľudovej frakcie Pedro López de Pablo už pred pár dňami potvrdil, že budú spoločne so socialistami a liberálmi uplatňovať v EP takzvané pravidlo o „cordon sanitaire“, voči krajnej pravici.
Trojici veľkých frakcií vraj prekáža najmä to, že sú zástupcovia krajne pravicových frakcií proruskí. Preto nechcú, aby títo europoslanci reprezentovali EP navonok.
Patrioti pre Európu ani ESN tak minulý týždeň nezískali žiadny z postov podpredsedov Európskeho parlamentu. Na túto pozíciu kandidovala okrem iného aj zástupkyňa českého hnutia ANO Klára Dostálová. ANO, v minulom europarlamente člen liberálnej frakcie, je teraz súčasťou práve Patriotov pre Európu.
Takzvaný cordon sanitaire je neformálna dohoda o izolácii krajnej pravice. V praxi to znamená neumožniť jej zástupcom v EP zisk žiadnej vysokej pozície. V minulosti to tak bolo s frakciou Identita a demokracia (ID), teraz je to podobné s Patriotmi pre Európu, ktorá má takmer rovnaké zloženie.
Fakt, že sa nedostali do vedenia žiadneho z výborov, už na sociálnej sieti X skritizovala Kinga Gálová z maďarského hnutia Fidesz, ktorá je prvou podpredsedníčkou frakcie Patrioti pre Európu.
„Hanba skupine EPP za to, že zablokovala Patriotov pre Európu, aby nemohli získať pozíciu štvrtého podpredsedu vo výbore pre zahraničné veci AFET, na ktorú majú podľa pravidiel EP nárok. Je to proti právnemu štátu. Nerešpektujú pravidlá EP, demokraciu a dokonca ani vlastné rodové pravidlá. Nehorázne!“ napísala Gálová.
![](https://spravy.rtvs.sk/wp-content/uploads/2024/07/WhatsApp-1150x224.png)