V priebehu roka 2024 spôsobil hraboš poľný slovenským poľnohospodárom škody takmer za 13,5 milióna eur. Podľa Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory (SPPK) sa však reálne škody vyšplhajú ešte vyššie. Premnožený hraboš môže predstavovať pre slovenské poľnohospodárstvo kalamitu.
Farmári na stretnutí v Hronovciach v okrese Levice upozornili, že populácie hrabošov poľných dokážu zničiť celé lány obilnín i ďalších plodín.
„Tu je pole s výmerou 25 hektárov, na ktorých sme pestovali jarný jačmeň. Očakávali sme úrodu okolo 5,5 tony z hektára. Keď sme videli, že nám ho hraboše začínajú likvidovať, snažili sme sa zasiahnuť, ale nepomohlo to. Výsledok je vidieť. Po tomto poli naozaj neprešiel žiadny kombajn, ale celé ho zlikvidovali hraboše. Len na tomto jednom poli je škoda minimálne 25-tisíc eur,“ ukázal priamo na pozemkoch spoločnosti Kovacs Agro v Hronovciach štatutár firmy Robert Kovács.
Podľa predsedu SPPK Andreja Gajdoša podobná situácia sužuje aj polia v iných regiónoch Slovenska.
„My sme už na jeseň minulého roku avizovali, že žatvu 2024 môže negatívne ovplyvniť hrabošom. Nieže by sme to podcenili, ale nečakali sme, že to môže až takto katastrofálne dopadnúť. Doteraz hraboš vyčíňal predovšetkým na trnavskej tabuli. Ale momentálne sú vysoko až kalamitne postihnuté hrabošom aj regióny Nitra, Levice, ale aj Bratislava, Trenčín, Trnava, Bardejov a ďalšie,“ skonštatoval Gajdoš.
Najpostihnutejšie plodiny
Najpostihnutejšie plodiny sú repka, jačmeň, ozimná aj jarná pšenica a v súčasnosti už i kukurica.
„Pokiaľ ide o odhadované škody, tak podľa monitoringu z našej členskej základne sme sa dostali k číslu 13,5 milióna eur, v realite je to však oveľa vyššie, pretože nie všetci poľnohospodári sú členmi SPPK. Za šesť rokov sa pri škodách spôsobených hrabošom bavíme o čísle 50,5 milióna eur,“ vyhlásil Gajdoš.
Podľa farmárov je za premnožením hraboša poľného mierna zima, no z veľkej časti aj zakladanie biopásov a ľadom ležiaca pôda, ktoré poľnohospodári zakladali v rámci ekoschém a takzvaných kondicionalít.
„Je to výmera okolo 80-tisíc hektárov, kam poľnohospodár nemôže vstúpiť, a to ani v čase, keď by mohol spraviť s hrabošom poriadok, či už formou orby alebo nejakej hlbšej podmietky. Takže je to semenište, kde sa môžu rozmnožovať hlodavce, buriny a invázne rastliny, a toto je potom výsledok,“ povedal Gajdoš.
„Aj v minulosti sme mali povinné úhorovanie, ale manažment sme si mohli robiť podľa vlastných úvah a zdravého sedliackeho rozumu. Mohlo sa tam kosiť, mulčovať, likvidovať invázne rastliny aj hraboše. Ale od roku 2023 nemôžeme tieto biopásy kosiť, ani do nich vstupovať. Tteraz sa to fatálne prejavilo,“ doplnil ho Kovács.
Farmári preto žiadajú okamžité komplexné zmonitorovanie kalamitnej situácie pracovníkmi Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho v Bratislave.
Taktiež modifikáciu strategického plánu v oblasti ekoschém a prehodnotenie zakladania a spravovania biopásov či ďalšie opatrenia, ktoré im umožnia včas zasiahnuť a využívať napríklad viacnásobnú mechanickú kultiváciu pôdy.
![](https://spravy.rtvs.sk/wp-content/uploads/2024/07/WhatsApp-1150x224.png)